KURZUS: Nemzetközi gazdaságtan

MODUL: I. modul: A külkereskedelem elmélete

Modulzáró feladatsor (I. modul)

| Reméljük sikeresen végére ért a modul három leckéjének sikeresen megoldva a lecke végén található gyakorló feladatokat is. Javasoljuk, hogy gyakorlásképpen és a modul zárásaként oldja meg a következő feladatsort (elérhető maximum pontszám 20 pont)!

| 1. Döntse el, hogy az alábbi állítások igazak vagy hamisak!
A külkereskedelem hatására módosul az adott termék belföldi kereslete-kínálata, de ennek hatására nem változik az adott termék ára. |
A külkereskedelem hatására a háztartások szükséglet-kielégítési lehetősége lényegesen megváltozik. |
A külkereskedelem megváltoztatja a helyettesítő termékek keresletét és az adott termék piaci árát. |
3 pont
2. Döntse el, hogy az alábbi állítások igazak vagy hamisak!
A külkereskedelem hatására bekövetkező változások nem gyakorolnak hatást az inputok piacára. |
A külkereskedelem hatására megváltozik a nemzetgazdasági egyensúly feltételrendszere, de nem változhat a nemzeti jövedelem, a kamatláb az árszínvonal és a foglalkoztatás nagysága, mert ezeket az állami gazdaságpolitika tartja ellenőrzése alatt. |
A relatív kínálati görbe rendszerében gondolkodva, ha az egyik országban X termék árának Y termék árához viszonyított aránya kisebb, mint X termék egységére eső munkaráfordításnak Y termék egységére eső munkaráfordításhoz viszonyított aránya, akkor az X terméket kis mennyiségben termelik! |
3 pont
3. Döntse el, hogy az alábbi állítások igazak vagy hamisak!
Az import exportfedezettségi mutatója azt fejezi ki, hogy valamely termék, vagy termékcsoport importja hány százaléka az adott termék exportjának. |
A Balassa-féle exportfedezettségi mutató az export forgalom egyenlegéhez viszonyítja az export-import forgalom egyenlegét. |
A külgazdasági nyitottság megmutatja, hogy a hazai végső felhasználásban milyen súlyt képvisel az import. |
A megnyilvánult komparatív előnyök Balassa-féle mutatója a komparatív előnyök meghatározása során egy adott ország egy bizonyos exporttermékének részarányát viszonyítja az adott termék összes világpiaci exportjához. |
4 pont
4. Azt, hogy a világpiaci egyensúlyi ár magasabb mind a két ország belföldi árai, először...
| az abszolút előnyök elmélete mondja ki
| a Leontief paradoxon mondja ki
| a Heckscher-Ohlin Samuelson modell mondja ki
| egyik válasz sem helyes
1 pont
5. Melyik elmélet osztotta három csoportra - Ricardo termékekre, Heckscher-Ohlin termékekre, termékciklus-elmélet alapján újnak minősülő termékekre - a gazdákat cserélő árukat?
| A komparatív előnyök elmélete.
| A Samuelson - Solow modell.
| A Linder modell.
| Hirsch szintetizálási kísérlete.
1 pont
6. Sporadikus dömpingről beszélünk akkor, ...
| mikor egy vállalat a versenytársak kiszorítása érdekében csökkenti az árakat.
| mikor legtöbbször árdiszkriminációról van szó, mikor a külföldiek csak alacsonyabb
| áron hajlandók vásárolni
| a vállalat csak rövid ideig alkalmaz dömpinget
| egyik válasz sem helyes
1 pont
7. Azt a jelenséget, mikor egy vállalat külföldön alacsonyabb áron értékesít, mint belföldön, vagy külföldön előállítási költségei alatt értékesít...
| dömpingnek nevezzük.
| termékoffenzívának nevezzük.
| piaci behatolásnak nevezzük.
| agresszív értékesítési stratégiának nevezzük.
1 pont
8. Mekkora lesz az úgynevezett Balassa-féle specializációs mutató értéke, ha az export értéke 200 milliárd dollár, az import értéke pedig 100 milliárd dollár. (Választ százalékban, két tizedes pontossággal, kerekítés nélkül adja meg!) A Balassa-féle specializációs mutató %. 1 pont
9. Tudjuk, hogy az exportált áruk árindexe 1,08 az importált áruk árindexe 1,2 a folyó évi export mennyisége pedig 1,6, mekkora lesz az income terms of trade mutató értéke (Választ két tizedes pontossággal adja meg!)? I = 1 pont
10. Ha az exportált áruk árindexe 1,44 az importált áruk árindexe 1,2 akkor hány százalékkal több importterméket tud vásárolni az ország egységnyi exportért, mint korábban? (százalékban adja meg a választ!) Az ország %-kal több importterméket tud vásárolni 1 pont
11. Egy külső és belső piacon monopolista vállalat által termelt termék külső keresleti függvénye D k =1000−2 P , belső keresleti függvénye D b =400−P , a vállalat határköltség-függvénye M C=0,5 Q . Mekkora a maximális profitot biztosító világpiacon keresett termékmennyiség és mennyi az ehhez tartozó ár? Mekkora belföldön a profitmaximumot biztosító ár? P b 1 pont
12. Adott két ország A és B. Tudjuk, hogy A országban "X" termék 1 egysége előállításának munkaigénye 3 munkaóra, "Y" termék 1 egysége előállításának munkaigénye 6 munkaóra, B országban "X" termék 1 egysége előállításának munkaigénye 2 munkaórára, "Y" termék 1 egysége előállításának munkaigénye 4 munkaóra. Az adatok ismeretében jelölje be a helyes választ az alábbiak közül!
| X termék alternatív költsége Y mennyiségében kifejezve "A" országban 0,25.
| X termék alternatív költsége Y mennyiségében kifejezve "A" országban 4.
| X termék alternatív költsége Y mennyiségében kifejezve "A" országban 5.
| X termék alternatív költsége Y mennyiségében kifejezve "A" országban 0,5.
1 pont
13. Adott két ország A és B. Tudjuk, hogy A országban "X" termék maximálisan termelhető mennyisége 70 egység, "Y" termék maximálisan termelhető mennyisége 20 egység, B országban "X" termék maximálisan termelhető mennyisége 10 egység, "Y" termék maximálisan termelhető mennyisége 70 egység. Tudjuk továbbá, hogy A országban "X" termék 1 egységének előállítása 2 munkaóra, "Y" termék 1 egységének előállítása 7 munkaóra, B országban "X" termék 1 egységének előállítása 14 munkaóra, "Y" termék 1 egységének előállítása 2 munkaóra tudjuk továbbá azt is, hogy mindkét ország összesen 140 munkaórával rendelkezik. Az abszolút előnyök elmélete alapján döntse el, hogy melyik igaz az alábbi állítások közül! (1 pont)
| "A" országban "X" termék termelésére specializálódnak, "B" országban "Y" termék termelésére.
| "A" országban "Y" termék termelésére specializálódnak, "B" országban "X" termék termelésére.
| Egyforma arányban termeli mindkét ország mindkét terméket.
| Egyik válasz sem helyes.
1 pont